Всеукраїнський науково-методичний журнал "Мистецтво та освіта"
Інститут проблем виховання Національної педагогічної академії України, Інститут обдарованої дитини Національної педагогічної академії України.
Теоретична складова мистецького дослідження в підготовці доктора мистецтва: від текстоцентричної моделі до рефлексії художньої практики
У статті досліджено проблему визначення статусу мистецького дослідження в системі підготовки докторів мистецтва. Проаналізовано співвідношення творчого проєкту та теоретичної складової, а також суперечності їх представлення й оцінювання. Обґрунтовано доцільність розгляду теоретичної частини як інструменту документування, концептуалізації та рефлексії художнього пошуку. Запропоновано підхід до оцінювання мистецького дослідження, що враховує взаємодію творчої практики, художнього результату та авторської рефлексії.
Авторське право (c) 2026 Мистецтво та освіта
Натюрморт як засіб формування композиційного мислення студентів початкових курсів архітектурних спеціальностей
У статті розглянуто натюрморт як визначальний етап формування здатності до композиційного мислення студентів початкових курсів закладів вищої освіти. Обґрунтовано його трактування як навчальної вправи й водночас ефективного засобу розвитку художнього мислення, що об’єднує сприйняття, аналіз та образне узагальнення предметного середовища. Розкрито значення натюрморту в розвитку спостережливості, аналітичного мислення, опануванні принципів композиції, тональних і кольорових співвідношень, а також навичок організації візуального простору. Уточнено роль послідовності етапів створення натюрморту як системи формування композиційного мислення та узгодження його аналітичного, конструктивного й образного компонентів. Встановлено, що робота над натюрмортом передбачає проходження повного циклу створення художнього твору – від ідеї до її матеріального втілення та створення підґрунтя для подальшої творчої діяльності.
Методичні аспекти застосування поп-арту у викладанні кольорознавства здобувачам спеціальності «Графічний дизайн»
Статтю присвячено розкриттю організації методичного забезпечення тематичного урізноманітнення навчального курсу «Кольорознавство» для здобувачів першого рівня вищої освіти фахового мистецького спрямування спеціалізації графічний дизайн. Зосереджено увагу на поєднанні теоретико-практичних засад опанування функціонування кольору із можливістю додаткового використання стилістики поп-арту як креативного методу аналізу складних візуально-колірних рішень. Підкреслено мистецьке значення творчих здобутків Енді Воргола, твори якого демонструють перспективність формування професійного вміння досягати виразності та гармонійності колірних поєднань. Обґрунтовано доцільність використання стилістики поп-арту в процесі викладання кольорознавства для розвитку візуальної компетентності, креативного мислення та професійного дизайнерського бачення здобувачів.
Інтеграція цифрових технологій у фахову підготовку майбутніх викладачів музичного мистецтва
Стаття присвячена проблемі інтеграції цифрових технологій у фахову підготовку майбутніх викладачів музичного мистецтва. Проаналізовано сучасні наукові підходи до цифровізації музичної освіти та обґрунтовано доцільність використання рамкової моделі TPACK у процесі професійної підготовки бакалаврів. На прикладі навчальної дисципліни «Методика і практика роботи з ансамблем» розкрито можливості застосування нотного редактора MuseScore та онлайн-платформи BandLab для організації ансамблевої взаємодії, створення партитур і розвитку технологічної компетентності студентів. Доведено, що інтеграція професійних цифрових інструментів сприяє вдосконаленню методики викладання музичного мистецтва та розширенню педагогічних можливостей сучасної музичної освіти.
Реалізація цифрових проєктів військово-патріотичної спрямованості в урочній та гуртковій роботі засобами мистецтва й англійської мови
У статті висвітлено актуальні підходи до реалізації цифрових проєктів військово-патріотичної спрямованості в урочній та гуртковій роботі закладів освіти в умовах цифровізації освітнього середовища та посилення ролі військово-патріотичного виховання учнівської молоді. Уточнено сутність виховного цифрового проєкту як інтегрованої форми організації освітньої діяльності, спрямованої на створення учнями цифрового продукту на основі творчої, дослідницької та комунікативної діяльності. Визначено структурні компоненти цифрового проєкту військово-патріотичної спрямованості: ціннісно-мотиваційний, змістовий, творчо-діяльнісний, комунікативний та рефлексивний. Обґрунтовано виховний потенціал цифрових проєктів, який полягає у формуванні національної ідентичності, патріотичних почуттів, громадянської відповідальності, історичної пам’яті та готовності до збереження й популяризації культурних надбань України, а також у розвитку творчих здібностей, медіаграмотності та цифрової компетентності учнів. Охарактеризовано можливості інтеграції мистецтва й англійської мови у процесі реалізації виховних цифрових проєктів. З’ясовано, що мистецтво забезпечує емоційно-ціннісне осмислення історичних подій, національних традицій і культурної спадщини України, тоді як англійська мова виступає засобом міжкультурної комунікації та популяризації української культури в міжнародному інформаційному просторі. Розкрито можливості використання англомовних цифрових постерів, відеороликів, онлайн-виставок, інтерактивних презентацій та інших цифрових продуктів військово-патріотичної тематики. Представлено приклади цифрових проєктів військово-патріотичного спрямування («Ukraine through Art», «Heroes among Us», «Colours of Freedom»), визначено їхній виховний потенціал та особливості використання в урочній і гуртковій роботі. Доведено, що реалізація цифрових проєктів сприяє інтеграції навчальної, виховної та творчої діяльності учнів, розвитку міжкультурної комунікації, формуванню позитивного образу України в міжнародному інформаційному просторі та підвищенню ефективності національно-патріотичного виховання в умовах цифрового суспільства.
Художнє мислення як результат навчання в інтегрованому курсі «Мистецтво»: проблеми трактування та оцінювання
У статті розглянуто особливості трактування поняття художнього мислення в мистецькій освітній галузі. Проаналізовано його використання в Державному стандарті базової середньої освіти, модельних навчальних програмах та рекомендаціях щодо оцінювання результатів навчання учнів. Обґрунтовано підходи до оцінювання групи результатів «Пізнання мистецтва, художнє мислення» в інтегрованому курсі «Мистецтво». Визначено взаємозв’язок художнього, художньо-образного та асоціативного мислення в контексті мистецької освіти. Наведено приклади завдань для учнів 5 і 9 класів, спрямованих на розвиток художньо-образного та асоціативного мислення.
Особливості символіки китайського танцю: історія та сучасність
У статті висвітлено особливості китайського танцю як унікального явища світової хореографічної культури. Розглянуто символіку китайського танцю в історичному та сучасному мистецько-освітньому вимірах. З’ясовано, що символіка китайського танцю охоплює не лише зовнішню образність костюма, реквізиту чи сценічної дії, а й глибинні філософські, ритуальні та естетичні уявлення китайської культури. Визначено значення символів природи, квітів, тварин, жестів, кольору, простору й предметів у формуванні художнього образу танцю. Акцентовано на освітньому потенціалі цієї проблематики для підготовки майбутніх фахівців мистецької галузі.
Реалізація педагогічних ідей Гната Хоткевича в сучасному освітньому процесі
У статті розглянуто педагогічні ідеї Гната Хоткевича в аспекті їх актуалізації в сучасній мистецькій освіті. Обґрунтовано, що його бандурна педагогіка не зводиться до методики навчання гри на інструменті, а постає як цілісна культурно-освітня система, у якій поєднано харківський спосіб гри, розуміння бандури як цілісної звукової системи, нотографію, увагу до тембру, ладу, фольклорної традиції та джерелознавчого вивчення спадщини митця. Визначено напрями впровадження цих ідей у підготовку сучасного студента-бандуриста.
Творча спадщина Петра Сказківа у контексті формування етнокультурної ідентичності школярів Карпатського регіону
У статті розглянуто творчу спадщину Петра Сказківа у контексті формування етнокультурної ідентичності школярів Карпатського регіону. Проаналізовано особливості гуцульської інструментальної традиції та виконавського стилю митця як поєднання автентичного народного виконавства із сучасними сценічними формами. Обґрунтовано педагогічний потенціал творчого доробку Петра Сказківа у процесі музичної освіти та формування ціннісного ставлення учнів до національної культурної спадщини. Визначено значення регіональної музичної традиції як важливого чинника розвитку етнокультурної свідомості та культурної самоідентифікації учнівської молоді.
Художньо-проєктна підготовка у вищій мистецькій освіті Європи: розвиток класичних методик і сучасних підходів
У статті проаналізовано досвід провідних мистецьких ЗВО Австрії, Франції та Італії щодо поєднання класичних методик вивчення образотворчого мистецтва із проєктно-орієнтованим навчанням на магістерському рівні. Досліджено трансформацію моделі «майстерні» у трансдисциплінарний освітній простір, де опанування класичних технік інтегрується з кураторськими практиками, цифровими технологіями та соціальними проєктами. Виявлено, що європейська освіта зміщує фокус із процесу вдосконалення майстерності на результат – цілісний художній проєкт. Показано важливість залучення студентів до реального артринку через художньо-проєктну діяльність.
Особливості підготовки фахівців-вокалістів у сучасній професійній мистецькій освіті Італії
У статті здійснено комплексне дослідження трансформаційних процесів, що визначають розвиток системи підготовки фахівців-вокалістів у межах сучасної мистецької професійної освіти Італії (сектору AFAM). Актуальність звернення до означеної у статті проблеми зумовлена необхідністю переосмислення класичних канонів викладання вокалу в умовах глобалізації та цифрової трансформації мистецького ринку праці. На основі аналізу новітнього наукового дискурсу 2022–2026 років проаналізовано досвід провідних італійських консерваторій, зокрема Мілана, Рима та Тренто, де інноваційні підходи органічно інтегруються у фундаментальні традиції bel canto. Визначено та детально схарактеризовано три ключові напрямки оновленої підготовки вокалістів, що забезпечують розширення меж їхньої професійної компетентності. Перший, технологічно-когнітивний напрямок, фокусується на впровадженні методів фонетичної інженерії та акустичного аналізу вокалу, що дозволяє об’єктивувати процес засвоєння цифрової дикції та вдосконалювати техніку співу через біофідбек-технології. Другий напрямок - підприємницько-правовий - розглядається як відповідь на виклики глобального ринку. Висвітлено досвід викладання мистецького менеджменту та авторського права, що формує у майбутнього артиста навички самопросування, цифрового маркетингу та стратегічного планування кар’єри в умовах креативної економіки. Третій, психоемоційний напрямок, акцентує на критичній важливості збереження ментального здоров’я вокаліста. Досліджено методики формування професійної резильєнтності та психологічної стійкості, що дозволяють артисту адаптуватися до високої конкуренції та стресогенності публічної діяльності. Окреслено ефективні організаційно-методичні рішення, застосовувані в італійській системі освіти, серед яких - міждисциплінарні воркшопи, цифрові лабораторії та інтеграція коучингових стратегій у навчальний план. Доведено, що творча адаптація італійського досвіду може стати дієвим підґрунтям для модернізації вітчизняної вокальної школи. Підкреслено, що успішна трансформація українських мистецьких ЗВО потребує органічного поєднання національних педагогічних традицій із новітніми європейськими стандартами підготовки конкурентоспроможного фахівця.
Драматичне мистецтво як засіб педагогічної підтримки дітей, постраждалих унаслідок війни: до постановки проблеми
Стаття присвячена проблемі використання драматичного мистецтва в роботі з постраждалими у війні дітьми. Період драматичних і трагічних колізій сьогодення в Україні вплинув на самопочуття учнів, які часто переживають стресові реакції внаслідок цих травматичних подій. Драматичне мистецтво є ефективним засобом для віднайдення дитиною виходу із несприятливих обставин, викликаних війною. Аналіз літератури свідчить про важливість теми і надає певні технології для відновлення в учнів почуття енергії, внутрішньої свободи і бажання творчості.
Науково-педагогічні дослідження: синергія теорії і практики
Піднято проблему аналізу теоретико-методологічних та методичних засад, навчально-методичного забезпечення освітньої галузі «Мистецтво». Окреслено основні напрямки досліджень у галузі мистецької освіти на прикладі діяльності Л. Масол та представників її наукової школи, виділено домінуючу характеристику як «синергію теорії та практики». Розглянуто авторські підходи та напрацювання щодо навчально-методичного забезпечення фортепіанної підготовки з метою її подальшої екстраполяції на завдання педагогічної практики. Зроблено висновки про роль тематично-жанрового та монографічного підходів у цілісному представленні українського фортепіанного репертуару для навчально-виконавської та педагогічної практики. Означені підходи визначено перспективними у формуванні критичного і креативного мислення музиканта-педагога, його національно-культурної ідентичності та готовності до науково-дослідницької діяльності як «синергії теорії та практики».
Mіжнародний мистецько-освітній проєкт «Mитці після школи»: досвід реалізації
У статті висвітлено досвід реалізації чесько-українського мистецько-освітнього проєкту «Митці після школи» (2023–2025). Розкрито його методологічні засади та етапи впровадження у закладах освіти України. Описано етапи реалізації проєкту у школах різних регіонів України (2024) та в закладах освіти Бучанської міської територіальної громади (2025). Проаналізовано специфіку взаємодії вчителя і митця з учнями в мистецькому шкільному проєкті – від формування ідеї до її практичного втілення. Визначено освітній і ціннісний потенціали проєкту, а також основні організаційні та педагогічні виклики.
Осмислення білого кольору на заняттях з рисунка і кольорознавства майбутніх фахівців візуальних мистецтв
У статті досліджується феномен білого кольору як суб’єктивного візуального відчуття, що формується внаслідок взаємодії світла та зорового апарата людини. Розглянуто особливості сприйняття білого на матеріальних поверхнях і екранах цифрових пристроїв, а також його роль у навчанні рисунка та кольорознавства в підготовці майбутніх фахівців на дизайнерських та художніх спеціальностях закладів вищої освіти. Зазначається важливість відчуття білого у процесі опанування дисциплін «Рисунок» та «Кольорознавство» для відтворення правдивих зображень матеріальних форм. Акцентовано на необхідності порівняння відтінків білого для досягнення точності в художній і дизайнерській практиці.
Жанри інноваційних уроків мистецтва: від подорожі у часі до персоніфікації розповіді
Досліджено необхідність переосмислення жанрового різноманіття уроків мистецтва в умовах компетентнісного підходу НУШ. Проаналізовано інноваційні жанри уроків мистецтва як структурну основу для досягнення завдань мистецького навчання і художньо-естетичного виховання учнів. Наведено приклади інноваційних жанрів уроків мистецтва з авторського успішного досвіду (урок «подорожі у часі», урок персоніфікації розповіді, урок-експеримент, інтегрований, бінарний урок), що демонструють, як педагог формує цілісну драматургію кожного конкретного уроку та забезпечує його художню логіку.
Ефективні технології формування читацької культури в дітей дошкільного віку
У статті розглянуто проблему формування читацької культури дітей дошкільного віку в сучасному інформаційному середовищі, актуальність якої загострюється конкуренцією друкованих, аудіовізуальних і цифрових медіа. Обґрунтовано культурологічні, художньо-естетичні та комунікативні підходи до формування читацької культури дитини. З’ясовано умови, що забезпечують становлення читацької мотивації: індивідуалізація добору літератури, інтеграція читання у творчу та ігрову діяльність, організація позитивного читацького середовища. Охарактеризовано ефективні педагогічні технології – технологію літературного проєкту та адвент-читання, апробовані в межах інноваційного освітнього проєкту. Проаналізовано їх потенціал у формуванні читацького досвіду дошкільників, розвитку емоційно-ціннісного ставлення до книги та становленні художньо-естетичного сприймання.
Виховний потенціал української пісні: сучасний соціокультурний контекст
Піднято проблему комплексу функцій музичного мистецтва, зокрема виховної функції пісні та її потенціалу, що значно активізується в умовах воєнних викликів. Увагу зосереджено на окремих жанрах української пісні, окреслено авторський підхід до періодизації розвитку української патріотичної пісні від часу набуття Незалежності України до сьогодення. Акцентується на ареалі репрезентації української пісні в сучасному соціокультурному контексті як прикладу навчально-виховного, концертного і конкурсно-фестивального репертуару. Розглянуто нові підходи до популяризації української пісні на прикладі матеріалів сучасних публікацій та авторського досвіду, зокрема, щодо організації культурно-мистецьких акцій.
Пластична інтерпретація музичних творів на уроках мистецва в ЗЗСО: пізнавальні аспекти
У статті розглянуто пізнавальні аспекти пластичної інтерпретації музичних творів на уроках мистецтва в ЗЗСО. Наведено визначення поняття «пластична інтерпретація музичного твору». Представлено методику застосування пластичної інтерпретації музичного твору на основі взаємозв’язку пізнавальних та пластичних дій, а також взаємозв’язку між музичним твором і пластикою тіла. Описано загальні, специфічні особливості музичного твору та відповідні засоби пластики тіла для їх відтворення. Наведено приклади авторських інтерпретацій для уроків мистецтва в ЗЗСО.
Аналізуємо оперу: стильовий підхід як єдність «образу вистави» і виконавського образу
У статті розглянуто сутність стильового підходу до вивчення учнями опери. Підкреслено, що опанування оперного жанру в контексті художніх стилів є ширшим, ніж аналіз музичної драматургії і особливостей музичної мови. Оперну виставу запропоновано розглядати як єдність музичної партитури, режисерського рішення та виконавських образів, що формують цілісний «образ вистави» як синтетичного сценічного дійства Наведено приклади постановок західноєвропейського, китайського та українського театру, подано рекомендації для вчителів мистецтва щодо використання стильового підходу.
Музичні простори для уявлення майбутнього: досвід вимушеної міграції українських дітей
У статті висвітлено досвід створення партисипативно орієнтованих музичних воркшопів для українських дітей в Ірландії як безпечного простору для емоційного самовираження та уявлення про майбутнє в контексті вимушеної міграції. Представлено підхід, застосований у рамках проєкту MUSPACE, де музика постала як ресурс надії та агентності, а імпровізація та спільна творчість дітей сприяли осмисленню травматичних переживань та побудови уявлень про майбутнє. Підкреслено важливість музичних партисипативно орієнтованих практик як простору соціальної взаємодії та прояву агентності дітей, які пережили війну. Зокрема, результати дослідження свідчать, що інтеграція співу, вільного руху та музичної імпровізації емоційно підтримувало українських дітей та задовольняло їхні соціальні та культурні потреби, сприяло формуванню спільного досвіду надії.
Сучасний вимір творчості митців української діаспори Австралії: до змісту навчання мистецтва школярів
Статтю присвячено ознайомленню української освітянської спільноти з творчістю сучасних українських мисткинь діаспори в Австралії, пов’язаних з діяльністю Українського музею Австралії в Мельбурні. Представлено імена і творчість відомих сучасних художниць Ярини Ляхович, Марусі Юрків-Яроцької, Еви Гейкі Ольги Аббінги. Розкрито значення їхньої творчості для популяризації української культури в мультикультурному середовищі та збереження національної ідентичності. Представлено низку творів, які можуть відігравати роль важливих чинників донесення меседжів про Україну, популяризації української культури у світі. Окреслено можливості використання мистецького доробку в навчанні мистецтва школярів різного віку.
Грецька «сторінка» в історії фортепіанного альбому ХХ століття: закономірності та парадокси
У статті досліджено жанр фортепіанного альбома грецької композиторської школи ХХ століття. Вперше в українському музикознавстві аналізуються фортепіанні альбоми М. Каломіріса, Д. Капсоменоса, Я. Папаїоанну та Т. Харідіса. Висвітлено особливості адаптації жанрів, образно-жанрові складові циклів, зокрема – портретність та пейзажність. Зроблено висновки про формування у грецьких альбомах особливих засобів виразності для відображення національної образної палітри, серед яких: мінливість фактури, підкреслення ладової специфіки, компроміс у використанні рис класичної гармонії монодії.
Дослідження мистецької спадщини Іллі Шульги: культурно-філософський вимір
Стаття присвячена культурно-філософському осмисленню мистецької спадщини Іллі Шульги – черкаського художника, репресованого представника генерації «розстріляного відродження». Обґрунтовано доцільність застосування комплексної міждисциплінарної методології, що поєднує філософію культури, мистецтвознавство, культурологію, музеєзнавство та краєзнавчі студії. Показано, що творчість Іллі Шульги функціонує не лише як художній доробок, а як цілісний культурний текст, у якому відображено світоглядні, ціннісні та ідентифікаційні засади української культури першої третини ХХ століття.
Міжкультурна комунікація як інструмент популяризації української культури: досвід міжнародного фестивалю-конкурсу “Мистецькі промені України”»
У статті досліджено міжкультурну комунікацію як інструмент популяризації української культури в світі. Проаналізовано досвід Міжнародного фестивалю-конкурсу «Мистецькі промені України» як приклад ефективної культурної дипломатії, спрямованої на поширення українського мистецького надбання та формування позитивного іміджу України за кордоном. Висвітлено теоретичні підходи до розуміння міжкультурної комунікації, окреслено особливості взаємодії представників різних культур у межах мистецьких ініціатив. Визначено роль фестивалю як платформи для міжнародного діалогу, обміну культурним досвідом та зміцнення української ідентичності в умовах війни.
Авторське право (c) 2025 Мистецтво та освіта
Живописний етюд як засіб формування художньо-просторового мислення майбутніх архітекторів
У статті здійснено теоретико-методичний аналіз живописного етюду як важливого інструмента професійної підготовки майбутніх архітекторів. Обґрунтовано актуальність виконання етюдів в умовах цифровізації та переходу до компетентнісної моделі мистецької й архітектурної освіти. Показано, що етюд сприяє формуванню зорової аналітики, просторової уяви, композиційної культури та художньо-образного мислення, необхідних для подальшої проєктної діяльності. Розкрито історичні засади та сучасні тенденції розвитку етюду, уточнено його педагогічний потенціал і значення для інтеграції традиційних та цифрових технік у навчальному процесі. На основі аналізу наукових джерел визначено функціональні можливості етюдної підготовки та окреслено перспективи її подальшого удосконалення.
Створення творчо-виконавських композицій студентами спеціальності 023 за темою «Олена Пчілка – зірка українського відродження»
У статті представлено авторську педагогічну технологію створення навчально-творчих графічних композицій у процесі викладання академічного рисунка студентам спеціальності 023 «Образотворче мистецтво, декоративне мистецтво, реставрація». Розкрито можливості поєднання академічного аналізу форми з творчим переосмисленням образів національної культурної спадщини (на прикладі постаті Олени Пчілки). Доведено, що такий підхід сприяє підвищенню навчальної мотивації, розвитку аналітичного й образного мислення та формуванню професійної самооцінки майбутніх митців.
Розвиток екологічної компетентності студентів-архітекторів у курсовому проєктуванні
Розглянуто теоретичні та методичні підходи до формування екологічної компетентності студентів-архітекторів першого курсу під час курсового проєктування рекреаційного будинку. Проведено аналіз наукових публікацій щодо педагогічних моделей розвитку екологічної компетентності, інтеграції сталого та екологічного дизайну у навчальний процес, методики врахування урбаністичних, кліматичних та географічних факторів. Представлено елементи методичної структури курсу, які забезпечують поєднання знань, умінь та ціннісних орієнтацій студентів у процесі проєктної діяльності. Розглянуто ключові аспекти просторового планування, інженерного забезпечення, енергоефективності та екологічних обмежень, що сприяють формуванню комплексної професійної компетентності.
Пропедевтичне вивчення композиції у вищих навчальних закладах як основа формування професійного мислення у майбутніх митців
У статті досліджено педагогічний потенціал пропедевтичного вивчення композиції студентами закладів вищої художньої освіти як основи формування їхнього професійного мислення. Первинне вивчення композиції розглядається як інструмент тренування механізмів візуального аналізу, синтезу, узагальнення та асоціативного сприймання через роботу з формою, пропорцією, ритмом, контрастом, масштабом які є універсальними категоріями візуальної організації твору. Пропедевтичні завдання презентуються як такі, що розвивають інтуїцію форми, уможливлюють самостійні художні рішення майбутніх фахівців, розвивають звʼязки між сприйманням, аналізом і моторикою, стимулюють рефлексивне мислення як основу професійної самооцінки. Формальна композиція як окрема навчальна проблема розглядається як інструмент опановування студентами композицією без наслідування та імітації дійсності, що спрямована на усвідомлення самоцінності форми, аналіз структурної основи художнього твору, опанування змістовністю мови образотворчого мистецтва. Максимальна абстрагованість складників художньої форми надає цій стадії навчання універсальності для всіх студентів мистецьких спеціальностей. У статті також обґрунтовано ефективність застосування формально-аналітичного та проблемного методів навчання композиції, етапність її вивчення, а також виокремлено критерії успішності виконання студентами творчих завдань. Наведено систему практичних початкових завдань із пропедевтики композиції, зокрема на спрощення, вербалізацію абстракції, аналіз композиційних структур твору, створення асоціативних композицій, а також формальних етюдів з першоелементів – крапки, лінії та плями. Пропонована система формує в майбутніх художників навички планування художнього задуму, обґрунтованого прийняття творчих рішень та структурного аналізу.
Маловідомі твори, явища і персоналії з історії образотворчого мистецтва й архітектури від давнини до початку 20 століття
Стаття написана з метою подолання тенденції повторюваності навчального матеріалу та стереотипних трактувань у підручниках і посібниках з мистецтва, розширення уявлень педагогів і школярів про образотворче мистецтво й архітектуру різних епох. Авторка наголошує на необхідності ширшого представлення маловідомих, але значущих творів і постатей, а також актуалізації сучасних поглядів на окремі художні явища і творчість відомих митців. Матеріал ґрунтується на досвіді співпраці над створенням підручника «Мистецтво» для 8 класу та на доповіді на Всеукраїнському вебінарі, що засвідчив важливість його використання вчителями на уроках мистецтва.
Педагогічний супровід учнів у створенні виробів з самозастигаючої глини та їх презентації
У статті висвітлено особливості педагогічного супроводу учнів під час створення та презентації виробів із самозастигаючої глини в умовах закладу загальної середньої освіти. Розкрито переваги матеріалу, подано методику роботи з урахуванням вікових особливостей школярів (молодший, середній старший шкільний вік), представлено конспекти уроків у сучасних форматах («5Е», «творча рамка») та інноваційний підхід до презентації результатів – «рамка соцмережі», що сприяє розвитку креативності й комунікативних навичок учнів.
Інструменти, що надихають: асоціативні карти для розвитку дитини та їх естетична складова
У статті розкрито значення використання асоціативних карт як сучасного інноваційного педагогічного інструмента в дошкільній освіті. Показано їхню роль у розвитку мовлення, логічного й критичного мислення, а також у формуванні художнього сприйняття, почуття гармонії та смаку. Автор наголошує, що естетично продумане поєднання кольору, форми та композиції в асоціативних картах стимулює емоційно-чуттєвий досвід дитини, допомагає глибше усвідомлювати красу навколишнього світу. Окреслено переваги системи «Впевнений старт» у підготовці дошкільників до школи та продемонстровано можливості інтеграції карт у різні види діяльності. Подано практичні приклади занять і методику створення карт із матеріалів та у програмі PowerPoint.
Просвітництво в контексті музейної педагогіки як фундамент національної ідентичності. Український музей Австралії
Метою статті є ознайомлення української освітянської спільноти із зібранням Українського музею Австралії як осередком збереження культури України в одній з найбільш віддалених діаспор, розкрити його значення в популяризації культури України, зокрема й в мультикультурному просторі Австралії. На підставі опрацювання джерел із архіву музею, каталогів виставок різних років здійснено огляд історії виникнення і етапів становлення музею, долученості до його діяльності визначних особистостей, інших фактів, які розширюють уявлення вчительської й учнівської спільноти в Україні про діаспорянське культурне середовище Австралії. Окреслено колекцію музею, зокрема представлену в ній творчість визначного українського художника Михайла Кміта. Розкрито перспективи міжкультурних зв’язків України та Австралії на основі діяльності музею в Мельбурні. Підкреслено можливості використання даних статті в освітньому процесі української школи.
Атестація вчителя мистецтва: підсумки і перспективи професійної діяльності
У статті розглянуто питання підготовки вчителя мистецтва до атестації в умовах сучасної освітньої реформи. Представлено підготовку до атестації як процес аналізу і презентації власної педагогічної діяльності. Підготовлено рекомендації щодо оформлення результатів роботи за п’ятирічний період у формі «професійної педагогічної колекції», що включає аналіз педагогічної практики, саморефлексію та окреслення шляхів, способів й інструментарію для вдосконалення педагогічної майстерності в перспективі.
На шляху до створення системи творчих завдань: опанування майбутніми педагогами-музикантами цифрових технологій
У статті актуалізовано необхідність створення системи творчих завдань у процесі навчання здобувачів музичної освіти, що обумовлено поширенням використання цифрових технологій у діяльності співаків, інструменталістів, вчителів, керівників гуртків, композиторів, а також у галузі музичної освіти студентів та учнів мистецьких шкіл. Зазначено, що в умовах великого різноманіття та постійного розвитку цифрового контенту необхідною є класифікація програм відповідно до змістових компонентів музичної освіти. Запропоновано творчі завдання на основі роботи з музично-комп’ютерними програмами здобувачів вищої музичної освіти в класі постановки голосу (сценічний спів).
Експериментальна практична діяльність магістра як складова підготовки кваліфікаційної дипломної роботи в Косівському державному інституті декоративного мистецтва
У статті проаналізовано практичні експерименти магістрів освітньо-професійної програми «Декоративне мистецтво» Косівського державного інституту декоративного мистецтва, які лягають в основу підготовки кваліфікаційних дипломних робіт. Науково-дослідна складова навчального процесу формується у синтезі польових розвідок, теоретичного аналізу результатів пошукової діяльності здобувача та практичної апробації обраної теми в різноманітних матеріалах і техніках декоративного мистецтва. Обґрунтовано актуальність творчих підходів під час переосмислення усталених традицій формотворення та декорування виробів народного мистецтва та ремесел.
Національно-патріотичне виховання учнів у закладах позашкільної освіти методом проєкту
У статті розглядається організація проєктної діяльності дітей та підлітків у системі позашкільної освіти з метою формування національно-патріотичних цінностей. Автор акцентує увагу на специфіці цього процесу, здійснює його аналіз та узагальнює результати, отримані на основі вивчення інноваційного досвіду Центру технічної творчості та профорієнтації учнівської молоді Дарницького району м. Києва. Акцентовано увагу на освітньому проєкті «Вдячні ЗСУ» та аргументовано його ефективність у формуванні ціннісного ставлення до держави, національної ідентичності, у сприянні професійному самовизначенню учнівської молоді та мотивації обирати військові професії.
Мистецька освіта: geniuslokus як мотиваційний імпульс творчості
У статті в кількох аспектах досліджено використання в старшій школі питання, пов’язаного з geniuslokus – особливою унікальною атмосферою певного простору, невипадковою в творчості митця. Виокремлено духовність родинного середовища, локальний ландшафт рідного краю, різноманітні явища буденного життя як людинознавчого мотиваційного імпульсу творчості, завдяки якому митець постає як жива постать на фоні характерних прикмет часопростору. Приклади подано, враховуючи актуалізацію регіонального підходу.
Методологія організації художньо-творчої діяльності студентів у форматі відеокліпу
У статті представлено методику організації художньо-творчої діяльності учнів у форматі майстер-класів (відеороликів) до уроків інтегрованого курсу «Мистецтво» у 8 класі в контексті вивчення стилів мистецтва. Методика розроблена на засадах компетентнісного підходу і з урахуванням принципу варіативності практичних завдань. Визначено й охарактеризовано структурні елементи відеоролика як інформаційно-методичного інструмента організації практикумів. Розроблені відео включають цільовий (передбачає поясненні ідеї, варіантів виконання завдання, також актуалізацію знань учнів і мотивацію), діяльнісний (покликаний розкрити послідовність реалізації ідеї відповідно до обраної художньої техніки), рефлексивний (презентація роботи й оцінювання результатів). Стаття проілюстрована прикладами художньо-творчих завдань з інтерактивного електронного додатку до підручника з інтегрованого курсу «Мистецтво» для 8 класу авторки Л. М. Масол.
Виготовлення учнями паперової іграшки з декоруванням у стилі яворівського розпису
У статті актуалізовано культурне значення яворівського розпису як унікального елемента української народної творчості. Розкрито можливості ознайомлення учнів із технікою яворівського розпису шляхом інтеграції у зміст різних курсів у НУШ. На прикладі майстер-класу, проведеного з учнями 7 класу в межах теми «Дизайн. Народні промисли», автор статті демонструє процес вивчення техніки розпису й надає поетапний практичний опис виготовлення паперової іграшки коника та її декорування у стилі яворівського розпису.
Ознайомлення дітей старшого дошкільного віку з мистецтвом архітектури
У статті висвітлюються питання ознайомлення дітей старшого дошкільного віку з мистецтвом архітектури, яке в закладах дошкільної освіти вихователі реалізують відповідно до освітнього напряму «Дитина у світі мистецтва» Базового компоненту дошкільної освіти. Автор розкриває можливості надання дітям зазначеного віку уявлень про мистецтво архітектури за різними освітніми комплексними та парціальними програмами, зокрема, в контексті STREAM-освіти. Доцільними автор вважає розгляд і обговорення з дошкільниками особливостей, деталей та конструкцій українських будівель та споруд; виконання завдань у техніці паперопластика, аплікація, колаж; використання ігрових прийомів, створення STREAM-проєктів.
Академічна традиція рисунку у творчій та педагогічній діяльності Василя Маркеловича Шевченка
У статті розкривається майже не відоме ім’я художника-педагога, методиста у галузі образотворчого мистецтва Василя Маркеловича Шевченка. Зроблено спробу аналізу його творчого доробку в аспекті опосередкованого впливу методики мюнхенської школи рисунку Антона Ажбе. Принцип кулі Ажбе потужно вплинув на розуміння форми Василем Шевченком у створені живописного рисунку. Виявлено системний зв'язок у часі та просторі між вчителями і учнями, їх взаємовплив, що сприяло розробці академічної методики рисунку української школи образотворчого мистецтва.
Методологічні засади фахової підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва та хореографії в сучасних умовах
У статті окреслено проблему методології сучасної мистецької освіти, визначено та схарактеризовано наукові засади у фаховій підготовці майбутніх учителів музичного мистецтва та хореографії. Обґрунтовано вибір методологічних підходів у контексті гуманістичної освітньої парадигми. Доведено важливість реалізації культурологічного, аксіологічного, синергетичного, творчо-діяльнісного, компетентнісного, акмеологічного підходів у процесі фахової підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва та хореографії. Окреслені методологічні підходи у комплексному використанні сприяють ефективності фахової підготовки майбутніх учителів музичного мистецтва та хореографії.
Оновлення естетичних категорій у ХХІ столітті як віддзеркалення нового формату художнього сприйняття
Статтю присвячено проблемі оновлення системи естетичних категорій, що обумовлено радикальними зсувами в художній практиці, формуванням нового сприйняття творів мистецтва та вибудовою особливих відношень з ними. Підкреслюється необхідність науково-практичного обговорення сучасних підходів до проблеми естетичного як базової категорії мистецького простору на тлі думок щодо втрати естетичного ресурсу в сучасному мистецтві. Наведено приклади цифрового мистецтва С. Рябченка, закордонної та української архітектури, живопису Д. Савіль з метою доведення необхідності розширення традиційних естетичних оцінок та понятійного апарату.
Особливості вимови при виконанні вокальних творів англійською мовою
Стаття розглядає методичні рекомендації стосовно особливостей роботи голосового та, зокрема, дикційно-артикуляційного апарату для тренування правильної вимови у вокальному виконанні англійською мовою. У статті розкриваються ефективні форми роботи з формування звуків та особливостей їх вимови у вокальному виконанні, а також на головних відмінностях вокальної вимови від звичайної розмовної орфоепії. Зокрема, висвітлюється важливість відмінностей вимови в англійській мові порівняно з українською, а також пропонуються методи подолання труднощів у вимові звуків, які значно відрізняються або і повністю відсутні в українській мові. Авторка описує різні методи та тренувальні фрази і демонструє їх застосування на власних авторських прикладах.
Оволодіння навчальним виконавським репертуаром: проблема педагогічної екстраполяції
Піднято проблему модернізації змісту фахової підготовки майбутніх вчителів музичного мистецтва. Представлено вибіркові авторські курси, впроваджені в навчальному процесі факультету мистецтв ТНПУ імені Володимира Гнатюка, які пов’язані із тематикою музичного мислення, сприймання, аналізу та інтерпретації музики, їх екстраполяції на зміст практики загальної мистецької освіти. Окреслено основний зміст тематики, структуру курсів. Зроблено висновки про актуалізацію проблеми оновлення виконавського інструментального репертуару, зокрема українського, у виконавській практиці здобувачів вищої освіти як засобу забезпечення високого рівня виконавської і методичної підготовки музиканта-педагога, ефективного зв’язку «заклад вищої освіти – школа».
Мистецтво як засіб національного єднання: педагогічні практики – у дії
У статті описано досвід реалізації у Тернопільській загальноосвітній школі І–ІІІ ст. № 19 педагогічних практик, спрямованих на виконання завдань національно-патріотичного виховання учнів засобами синтезу мистецтва, освіти і арттерапії. Розкрито педагогічні практики в освітньому просторі школи, які виступають як ефективні інструменти національно-патріотичного виховання, формування громадянської стійкості та гуртування учнів, педагогів, батьків. Зроблено висновки про роль мистецької освіти, що виступає важливим чинником консолідації нації через особистісну участь учнів у творенні спільного духовного простору.
Технології STEM у інтегрованому курсі «Мистецтво» для адаптаційного циклу базової середньої освіти
У статті проаналізовано профорієнтаційний потенціал модельних навчальних програм інтегрованого курсу «Мистецтво» для 5–6 класів у контексті реалізації Концепції Нової української школи. Акцентовано увагу на проєктній діяльності як засобі формування кар’єрної спрямованості учнів та розвитку ключових компетентностей. Обґрунтовано можливості інтеграції STEM-технологій у мистецьку освіту, визначено їх роль у моделюванні реальних творчих і технологічних професійних практик. Зроблено висновки щодо актуальності міжгалузевої взаємодії в умовах цифровізації культурного середовища.
Український балетний театр у розумінні мистецтва школярами: оновлення навчальної програми
Метою статті є привернення уваги вчительства до творів українського балетного театру; спрямування на оновлення змісту навчання мистецтва учнівства із наданням рекомендацій щодо використання на уроках окремих творів. Для огляду обрано сучасні балетні постановки. Істотною детермінантою висвітлення питання стала необхідність дати відповідь на вчительські пошуки адекватної заміни мистецьких зразків, котрі логічно вилучені із художньої комунікації з 2022 року, оскільки належать до спадку країни-агресора і містять пропагандистський зміст. Натомість величезна частина яскравих здобутків українського мистецтва досі залишається поза увагою.
Робота з учнями на пленері: методичні рекомендації
Стаття присвячена висвітленню методичних рекомендацій щодо організації і проведення пленеру з учнями закладів спеціалізованої мистецької освіти. Пленер розглядається як засіб художнього розвитку учнів і форма роботи з учнями в художній освіті. Автор зосереджується на методиці і порадах вчителеві образотворчого мистецтва в роботі з учнями зі створення ними архітектурних сюжетів у пленерній практиці. Цінним є показ прикладів виконання учнями художніх робіт, що ілюструють сформованість художніх умінь учнів різних вікових категорій і розвиток художньо-творчих навичок у відображенні особливостей і характеру натури через призму власних думок і почуттів.